Kronika
type: channel
description: Kronika je vodilna slovenska zgodovinska revija, ki objavlja prispevke s področja (slovenske) krajevne zgodovine.
publisher: Zveza zgodovinskih društev Slovenije
language: sl
publication name: Kronika
issn: 0023-4923
items: Konec rodbine Kacenštajnskih in njihovega gradu
items: Oljenka z upodobitvijo gladiatorja iz Emone
items: Prva tri desetletja življenja vidnega ljubljanskega protestanta Lenarta Budine (1500–1573)
items: Zapuščinski inventar višjega rudarskega sodnika Ulrika Pittona
items: Žensko nasilje in medosebne sovražnosti v zapisnikih trškega sveta Lenart (1640–1740)
items: Marijin steber v Ljutomeru
items: Toponimika stare Ljubljane skozi čas
items: Zbirka Pokrajinskega muzeja Maribor
items: Jakob Aljaž – med javno podobo simbola slovenstva in finančno stisko v poznih letih
items: Germanizacija toponimov pod nemško okupacijo Gorenjske 1941–1945
items: Grad Rudenek
items: Grad Vrbovec
items: Vpogledi v kmečki upor v gospostvu Gornji Grad na začetku 17. stoletja
items: O pisni dediščini knjižnice frančiškanskega samostana Nazarje
items: Starejša uradovalna slovenika iz Zgornje Savinjske doline (1604–1842)
items: Romanja in romarske cerkve v Zgornji Savinjski dolini v času baroka
items: Čevljarska zadruga iz Mirna v begunstvu v Savinjski dolini
items: Kaj je v Herletovo vpisno knjigo v Solčavi napisal učiteljski absolvent o vzponu na Ojstrico avgusta 1881?
items: Osvoboditev Zgornje Savinjske doline jeseni 1944
items: Gore kot prostor pripadnosti
items: Planina Grohot skozi čas: delo, sorodstvo in lastništvo
items: Podnebne in hidrološke spremembe v Zgornji Savinjski dolini od šestdesetih let 20. stoletja
items: Nazarje v zadnjem desetletju monarhije: pogled skozi časopisne in arhivske vire
items: Benediktinci in grofje Celjski
items: Ostareli v Ljubljani v 19. stoletju
items: Sistem socialnega skrbstva v Sloveniji s poudarkom na Ljubljani neposredno po drugi svetovni vojni
items: Zgodovina in topografija oskrbe z vodo v Kranju do začetka 20. stoletja
items: Deatribucija baročnemu kiparju Francu Krištofu Reissu pripisanih del
items: Usoda soavtorja Pisanic Janeza Miheliča in prve samostojne zbirke slovenskih pregovorov
items: Marija Terezija baronica Oršić, roj. baronica Wintershoffen: rodbina, zakon in knjige

Konec rodbine Kacenštajnskih in njihovega gradu
type: item
description: Grad Kacenštajn in njegov plemiški rod sta v preteklosti pritegnila že precej zanimanja domačega zgodovinopisja in kastelologije. Kljub temu doslej objavljeni prispevki niso nikoli zares celovito pojasnili, kako so se Kacenštajnski po dolgem obdobju službovanja v vrstah celjske klientele v zgodnjem 15. stoletju odvrnili od svojih nekdanjih gospodov in postali vazali habsburških vojvod. S sistematičnim pregledom listinskega gradiva in ob vključitvi nekaterih za zdaj še neupoštevanih virov lahko precej podrobneje rekonstruiramo življenje zadnjih rodov Kacenštajnskih, ki so zaradi nepremostljivih finančnih težav prestopili med habsburške fevdnike. Njihov dokončni prelom s Celjskimi pa je sprožil nikoli poravnan dolg, ki ga je grof Friderik II. najverjetneje spomladi oziroma v začetku poletja 1442 izterjal s silo. Uničenje Kacenštajna je zapečatilo tudi usodo njegovih zadnjih, povsem obubožanih lastnikov.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Kacenštajn
  topic: keywords
subject: Kacenštajnski
  topic: keywords
subject: grofje Celjski
  topic: keywords
subject: Friderik V. (III.) Habsburški
  topic: keywords
subject: fajda
  topic: keywords
subject: vojaška zgodovina
  topic: keywords
subject: finančna politika
  topic: keywords
subject: plemstvo
  topic: keywords
creator: Tomaž Lazar
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Tomaž Lazar https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.02

Oljenka z upodobitvijo gladiatorja iz Emone
type: item
description: Leta 2024 so arheološke raziskave na območju, ki je bilo predvideno za gradnjo večstanovanjskega kompleksa Emonika v Ljubljani, razkrile doslej še neraziskan del severnega grobišča rimske kolonije Emone (Colonia Iulia Emona). V enem od grobov so odkrili oljenko z upodobitvijo gladiatorja tipa murmillo (tudi mirmillo ali myrmillo) ter z napisnim poljem v obliki tabule ansate (tabula ansata), v katerem je zapisana črka B. Namen prispevka je raziskati pomen in kontekst te izjemne najdbe.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Emona
  topic: keywords
subject: rimske oljenke
  topic: keywords
subject: gladiatorji
  topic: keywords
subject: 1. stoletje po Kr.
  topic: keywords
subject: Instrumentum domesticum
  topic: keywords
creator: Julijana Visočnik
creator: Bernarda Županek
creator: Ana Kovačič
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Julijana Visočnik, Bernarda Županek, Ana Kovačič https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.01

Prva tri desetletja življenja vidnega ljubljanskega protestanta Lenarta Budine (1500–1573)
type: item
description: Prispevek se osredinja na prvih trideset let življenja leta 1500 v glavnem mestu Kranjske (ali njegovi bližini) rojenega in tu leta 1573 umrlega Lenarta Budine, ki je poznan predvsem kot prvi rektor protestantske deželnostanovske šole v Ljubljani. Avtorica se posveča zlasti vprašanjem, ki zadevajo Budinovo rojstvo, identiteto njegovih staršev, študij v Leipzigu in Freiburgu im Breisgauu, zaposlitev v tiskarni Johanna Frobna v Baslu, poučevanje v bližnjem Rheinfeldnu ter stike z Erazmom Rotterdamskim, Heinrichom Glareanom in drugimi humanisti. Izpostavljena je Budinova morebitna povezava z dvorom Ferdinanda I. in krogi blizu papeške kurije v letih pred njegovo vrnitvijo v Ljubljano okoli leta 1533. Avtorica se posebej dotakne še vprašanja, kako pomembno je bilo za Budino učenje grščine – jezika, z osnovami katerega bi lahko po vrnitvi v rojstno mesto svoje učence seznanjal tudi kot »latinski učitelj«.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Lenart Budina
  topic: keywords
subject: Ljubljana
  topic: keywords
subject: Leipzig
  topic: keywords
subject: Basel
  topic: keywords
subject: Rheinfelden (Aargau)
  topic: keywords
subject: Freiburg im Breisgau
  topic: keywords
subject: Erazem Rotterdamski
  topic: keywords
subject: Heinrich Glarean
  topic: keywords
subject: Johann Grimm Atrocianus
  topic: keywords
subject: latinščina
  topic: keywords
subject: grščina
  topic: keywords
creator: Lilijana Žnidaršič Golec
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Lilijana Žnidaršič Golec https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.03

Zapuščinski inventar višjega rudarskega sodnika Ulrika Pittona
type: item
description: Prispevek obravnava podrobno analizo zapuščinskega inventarja Ulrika Pittona, meščana Kranja ter višjega rudarskega sodnika na Kranjskem in Goriškem med letoma 1616 in 1634. V prvem delu je obravnavana njegova življenjska zgodba, kolikor jo je mogoče rekonstruirati na podlagi razmeroma redkih pisnih virov. Drugi del je namenjen predstavitvi in analizi njegove materialne zapuščine, ki je bila popisana dober mesec dni po smrti leta 1635. Tako popis inventarja kot tudi drugi viri pričajo o tem, da je bil Pitton razmeroma premožen meščan in trgovec, tudi z nekaj zemljiške posesti.
subject: Razprave
  topic: section
subject: materialna kultura
  topic: keywords
subject: zapuščinski inventarji
  topic: keywords
subject: 17. stoletje
  topic: keywords
subject: rudarsko sodstvo
  topic: keywords
subject: Kranj
  topic: keywords
subject: meščanstvo
  topic: keywords
subject: Ulrik Pitton
  topic: keywords
creator: Gašper Oitzl
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Gašper Oitzl https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.04

Žensko nasilje in medosebne sovražnosti v zapisnikih trškega sveta Lenart (1640–1740)
type: item
description: Članek obravnava »vsakdanje« medosebne spore, ki so izbruhnili v nasilje, protokolirane v zapisnikih trškega sveta Lenart v Slovenskih goricah v obdobju 1640–1740, pri čemer se osredotoča na vlogo žensk v sovražnostih v manjšem urbanem naselju. Njihova analiza se je izkazala kot ključna ne le za preučevanje »ženskih« sovražnosti, temveč tudi za ustrezno razumevanje takratnih družbenih odnosov in spolnih vlog. Vloga žensk v sporih in njihovem reševanju je bila sicer praviloma drugačna od moške; v ohranjenih virih je neredko v ozadju, toda zato še zdaleč ni zanemarljiva – članek med drugim izpodbija predstavo o (upo)rabi nasilja kot izključno moški domeni.
subject: Razprave
  topic: section
subject: zgodovina žensk
  topic: keywords
subject: družbena zgodovina
  topic: keywords
subject: spolne vloge
  topic: keywords
subject: sovražnost
  topic: keywords
subject: nasilje
  topic: keywords
subject: čast
  topic: keywords
subject: trški svet
  topic: keywords
subject: Lenart v Slovenskih goricah
  topic: keywords
subject: 17. stoletje
  topic: keywords
subject: 18. stoletje
  topic: keywords
creator: Veronika Kos
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Veronika Kos https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.05

Marijin steber v Ljutomeru
type: item
description: Ljutomerski Marijin steber doslej še ni bil sistematično obravnavan. V prispevku je obravnavan na podlagi razpoložljivega arhivskega gradiva in temeljitejše slogovne analize. Naročnik, trški sodnik Matija Petek, in leti naročila (1729) ter obnove (1854) so znani z napisne plošče spomenika. Za izdelavo kamnitih figur je bil zelo verjetno izbran graški kipar Johann Jakob Schoy. Od prvotnega baročnega spomenika so se ohranili samo nekateri elementi, saj je bila arhitektura Marijinega stebra sredi 19. stoletja povsem spremenjena. Pri prenovi, ki je podrobno dokumentirana v arhivskem gradivu, sta sodelovala radgonska mojstra, kamnosek Anton Spranger in slikar ter pozlatar Johann Klein. Prispevek dopolnjuje dosedanje vedenje o procesu naročanja in obnavljanja javnih baročnih spomenikov.
subject: Razprave
  topic: section
subject: baročno kiparstvo
  topic: keywords
subject: Ljutomer
  topic: keywords
subject: Johann Jakob Schoy
  topic: keywords
subject: Marijin steber
  topic: keywords
subject: naročništvo
  topic: keywords
subject: prenova
  topic: keywords
subject: Pietas Austriaca
  topic: keywords
creator: Jure Donša
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Jure Donša https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.06

Toponimika stare Ljubljane skozi čas
type: item
description: Ko skušamo v Ljubljani poiskati še danes živo toponimiko iz časov obzidanega mesta (do konca 18. stoletja) ali izpred srede 19. stoletja, ko je mesto pospešeno zakorakalo v industrijsko dobo, se pokažejo velike razlike v kontinuiteti in ohranjenosti starih imen med slovensko prestolnico na eni strani ter zgodovinskimi središči drugih evropskih prestolnic in nasploh mest stare celine na drugi. Glavni namen pričujočega prispevka je ugotoviti, koliko starejše toponimike je v Ljubljani sploh še ohranjene ter kakšna je bila usoda izginulih uličnih imen. Prispevek je razdeljen na dva dela. V prvem je govor o splošnih značilnostih ljubljanske mestne toponimike (imen ulic, cest in trgov) – o njeni vsebini in procesih spreminjanja –, drugi del pa je zasnovan kot sprehod skozi staro mesto, med katerim se bralec na posameznih primerih – toponimih in mikrotoponimih – seznanja z dinamiko njihovega spreminjanja in preoblikovanja. Zelo veliko preimenovanj je bilo iz ideoloških razlogov po drugi svetovni vojni z vrhuncem leta 1952 in razen redkih izjem brez vrnitve na staro po koncu komunističnega obdobja.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Ljubljana
  topic: keywords
subject: mestna toponimika
  topic: keywords
subject: ulična imena
  topic: keywords
subject: preimenovanja
  topic: keywords
subject: identiteta
  topic: keywords
subject: ideološko čiščenje
  topic: keywords
creator: Boris Golec
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Boris Golec https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.07

Zbirka Pokrajinskega muzeja Maribor
type: item
description: V prispevku so uvodoma predstavljeni kriteriji zgodnjega zbiranja historičnega pohištva v Pokrajinskem muzeju Maribor in njegovih predhodnikih. Sledijo kronološko, po letnicah rojstva nanizani podatki o izdelovalcih osmih kosov pohištva iz muzejske zbirke. Članek se omejuje na obrtnike, ki so svoje delavnice ustanovili do leta 1900: Wiesauerja, Lacherja, Ballina, Quittnerja, Blaschitza, Potočnika, Stojana in Ratha. Ob izdelovalcih je podrobneje opisan njihov izbrani pohištveni kos, navedeni pa so tudi njihovi drugi izdelki, ki so uvrščeni v mariborsko zbirko pohištva. V članku so združeni izsledki obdelave primarnih pisnih in materialnih virov, navedeni so znani naročniki, lastniki oziroma uporabniki tega pohištva iz Vuhreda, Fale, Viltuša in Maribora.
subject: Razprave
  topic: section
subject: pohištvo
  topic: keywords
subject: izdelovalci pohištva
  topic: keywords
subject: mizarji
  topic: keywords
subject: rezbarji
  topic: keywords
subject: tapetniki
  topic: keywords
subject: muzejska zbirka
  topic: keywords
subject: Pokrajinski muzej Maribor
  topic: keywords
subject: Maribor
  topic: keywords
subject: Teharje
  topic: keywords
subject: Gmunden
  topic: keywords
subject: München
  topic: keywords
subject: Dunaj
  topic: keywords
subject: Vuhred
  topic: keywords
subject: Fala
  topic: keywords
subject: Viltuš
  topic: keywords
subject: historizem
  topic: keywords
subject: novi barok
  topic: keywords
subject: nova renesansa
  topic: keywords
subject: belle époque
  topic: keywords
subject: secesija
  topic: keywords
subject: art deko
  topic: keywords
creator: Mirjana Koren
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Mirjana Koren https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.08

Jakob Aljaž – med javno podobo simbola slovenstva in finančno stisko v poznih letih
type: item
description: Članek obravnava prizadevanja Jakoba Aljaža za izboljšanje njegovega finančnega položaja po prvi svetovni vojni, ki vključujejo prošnje za povišanje državne podpore (kongrue) in predlog za podelitev izredne pokojnine za zasluge. Aljaž je kljub izjemnim zaslugam za utrjevanje slovenskega simbolnega prostora starost preživel v skrajni finančni negotovosti. Bil je povsem odvisen od skromne državne podpore, dotacij in darov, saj mu prihodkov od pašne bere ni uspelo realizirati, donos od rodovitnih kmetijskih zemljišč je bil majhen, z gozdom pa je imel stroške zaradi omejitev koriščenja in izdanega pogozdovalnega odloka. Obdobje po letu 1918 zaznamujejo draginja, Aljaževa investicijska velikopoteznost (gradnja stavbe Društvenega doma v Dovjah), izguba prihrankov župnije (odpis avstro-ogrskega vojnega posojila), finančno preudarna politika škofa Antona Bonaventure Jegliča (ustvarjanje prihrankov) ter povečan dotok turistov v Dovje (inflacijski pritisk na hrano in storitve).
subject: Razprave
  topic: section
subject: Jakob Aljaž
  topic: keywords
subject: pokojnina
  topic: keywords
subject: draginjski dodatek
  topic: keywords
subject: starost
  topic: keywords
subject: kongrua
  topic: keywords
creator: Željko Oset
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Željko Oset https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.09

Germanizacija toponimov pod nemško okupacijo Gorenjske 1941–1945
type: item
description: Avtor v prispevku prikaže proces ponemčevanja slovenskih krajevnih imen (toponimov) na Gorenjskem v času nemške okupacije med letoma 1941 in 1945. Okupacijske oblasti so se pri uradnem preimenovanju krajev iz slovenskih v nemške večinoma oprle na nemška poimenovanja krajev iz časa Avstro-Ogrske, ponekod pa so uvedle povsem nova nemška poimenovanja. To je bilo največkrat v primerih, ko je bodisi dotedanje nemško poimenovanje temeljilo na slovenskem izvirniku in je bilo zato nemško govorečemu preveč težavno za izgovorjavo bodisi je imelo preveč katoliško konotacijo. V večjih gorenjskih krajih, kjer so že imeli uveden ulični sistem naslovov, pa pri po-/pre-/imenovanjih ulic in trgov ob splošnih ponemčevalnih težnjah zaznavamo še težnjo po utrjevanju politične hegemonije nacistične stranke (NSDAP), saj poleg poimenovanj po znamenitih osebnostih iz nemške zgodovine in kulture uvajajo poimenovanja po vodilnih možeh nacionalsocialističnega gibanja.
subject: Razprave
  topic: section
subject: toponimi
  topic: keywords
subject: Gorenjska
  topic: keywords
subject: nemška okupacija
  topic: keywords
subject: druga svetovna vojna
  topic: keywords
subject: germanizacija
  topic: keywords
creator: Damjan Hančič
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Damjan Hančič https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.10

Grad Rudenek
type: item
description: Grad Rudenek je nastal v drugi četrtini 14. stoletja kot dokaj velika nova dvodelna glavna rezidenca za rodovino gospodov Vrbovških in zaradi njegove postavitve je izbruhnila fevdalna vojna. Po vojni sta pomen gradu in gospodov Vrbovških upadala. Najpozneje do 16. stoletja so opustili prvotno grajsko jedro. Prosto stoječi gotski stolp se je ohranil in kmalu po letu 1578 so ob njem zgradili novo renesančno stavbno zasnovo, ki je dobila funkcijo intimne podeželske rezidence ljubljanskega škofa Janeza Tavčarja. Po prvi tretjini 17. stoletja je bil grad zaradi izgube rezidenčnega in gospodarskega pomena vse bolj zanemarjen ter so ga zato kmalu po letu 1681 opustili. Ostali so razmeroma skromni ostanki, ki pa omogočajo interpretacijo stavbnega razvoja. V prispevku sta v strnjeni obliki predstavljeni tudi stavbnozgodovinski analizi dvora oziroma dvorca Lešje ter nekdanjega gradu Rudenštajn, ki sta z Rudenekom zgodovinsko in prostorsko povezana.
subject: Razprave
  topic: section
subject: grad
  topic: keywords
subject: srednjeveški gradovi
  topic: keywords
subject: dvori
  topic: keywords
subject: izpostavljeni stolpi
  topic: keywords
subject: arhitektura
  topic: keywords
subject: arhitekturna zgodovina
  topic: keywords
subject: kastelologija
  topic: keywords
subject: stavbni razvoj
  topic: keywords
subject: gotika
  topic: keywords
subject: renesansa
  topic: keywords
subject: Rudenštajn
  topic: keywords
subject: Lešje
  topic: keywords
subject: Poljane
  topic: keywords
subject: Negojnica
  topic: keywords
subject: Rečica
  topic: keywords
subject: Vrbovški
  topic: keywords
subject: grofje Celjski
  topic: keywords
subject: Konrad Glušič
  topic: keywords
subject: Tomaž Hren
  topic: keywords
subject: Francesco Abondio de Donino
  topic: keywords
subject: kmečki upori
  topic: keywords
creator: Igor Sapač
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Igor Sapač https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 573
ending page: 614
doi: 10.56420/Kronika.73.3.03

Grad Vrbovec
type: item
description: Na podlagi analiz ohranjenih grajenih struktur, starih upodobitev, starih fotografij, posestnozgodovinskih podatkov in z upoštevanjem ustreznih analogij je mogoče opredeliti glavne razvojne faze ene od najbolj prepoznavnih historičnih grajenih stvaritev v Zgornji Savinjski dolini. Grad je najverjetneje nastal v drugi polovici 12. stoletja in so ga v poznem srednjem veku najbrž vsaj trikrat razširili. V 16. stoletju je dobil zunanje obzidje s tremi valjastimi stolpi, v 17. stoletju pa so ga preoblikovali v renesančno rezidenco ljubljanskih škofov. Zatem v 18. in 19. stoletju ni bil več deležen ambicioznejših gradbenih posegov. V 18. stoletju so porušili srednjeveško grajsko jedro. Okoli leta 1900 so ga obnovili in mu med letoma 1917 in 1920 dodali historistično kapelo. Med drugo svetovno vojno je bil grad razdejan in nato v drugi polovici 20. stoletja postopno temeljito prenovljen.
subject: Razprave
  topic: section
subject: grad
  topic: keywords
subject: arhitektura
  topic: keywords
subject: arhitekturna zgodovina
  topic: keywords
subject: kastelologija
  topic: keywords
subject: konservatorstvo
  topic: keywords
subject: romanika
  topic: keywords
subject: gotika
  topic: keywords
subject: renesansa
  topic: keywords
subject: historizem
  topic: keywords
subject: neoromanika
  topic: keywords
subject: druga svetovna vojna
  topic: keywords
subject: postmodernizem
  topic: keywords
subject: Nazarje
  topic: keywords
subject: Vrbovški
  topic: keywords
subject: grofje Celjski
  topic: keywords
subject: Ivan Kacijanar
  topic: keywords
subject: Tomaž Hren
  topic: keywords
subject: Oton Friderik Buchheim
  topic: keywords
subject: Anton Bonaventura Jeglič
  topic: keywords
subject: Lojze Žumer
  topic: keywords
subject: Francesco Abondio de Donino
  topic: keywords
subject: Francesco Olivieri
  topic: keywords
subject: Francesco Rosina
  topic: keywords
subject: Josip Jakusch
  topic: keywords
subject: Sonja Sekavčnik
  topic: keywords
creator: Igor Sapač
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Igor Sapač https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 501
ending page: 572
doi: 10.56420/Kronika.73.3.02

Vpogledi v kmečki upor v gospostvu Gornji Grad na začetku 17. stoletja
type: item
description: Prispevek na podlagi obstoječe literature in analize arhivskega gradiva obravnava izbrane vidike kmečkega upora podložnikov gornjegrajskega gospostva, ki ga zgodovinopisje umešča v obdobje med letoma 1602 in 1607, ko je gospostvo upravljal ljubljanski škof Tomaž Hren. Prispevek se osredotoča predvsem na dva glavna vsebinska sklopa. Prvi obravnava vzroke in okoliščine upora ter izpostavlja nekatere konkretne dogodke, zlasti tiste iz obdobja pred letom 1602 in začetne faze upora. V drugem delu se ukvarja z vprašanjem obravnave upora pred posvetno in cerkveno oblastjo, s posebnim poudarkom na vlogi deželnoknežje komisije in apostolskih nuncijev ter končni razsodbi nuncija Salvaga iz leta 1607. Namen prispevka je osvetliti začetno in sklepno dogajanje upora, ki je bilo v literaturi doslej manj obravnavano.
subject: Razprave
  topic: section
subject: kmečki upor
  topic: keywords
subject: škof Tomaž Hren
  topic: keywords
subject: Gornji Grad
  topic: keywords
subject: zgodnji novi vek
  topic: keywords
subject: 17. stoletje
  topic: keywords
creator: Nina Ošep
creator: Lucija Pečnik
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Nina Ošep, Lucija Pečnik https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 615
ending page: 626
doi: 10.56420/Kronika.73.3.04

O pisni dediščini knjižnice frančiškanskega samostana Nazarje
type: item
description: Prispevek celovito predstavi zgodovino in dediščino frančiškanske knjižnice v Nazarjah kot pomembnega kulturno-intelektualnega središča Zgornje Savinjske doline od 17. stoletja dalje. V prvem delu na podlagi virov, kot so Diarium Conventus Nazarethani in inventarni zapisi, kritično obravnava začetke knjižnice ter zavrača tezo o njenem bosanskem izvoru. Pokaže, da se je fond postopoma oblikoval že vse od naselitve bratov v Nazarjah, pri čemer so bili pomembni tudi darovi, kot je oporoka Ludvika Umeka leta 1752. Drugi del prispevka prinaša prvi sistematični popis več kot 26 srednjeveških rokopisnih fragmentov, od liturgičnih do hagiografskih in pravnih ter posvetnih besedil, ki so se ohranili v vezavah knjig nazarskega fonda. Ti lahko pomembno razkrivajo poti prenosa gradiva v Nazarje. Tretji del obravnava burno usodo knjižnice v 20. stoletju, zlasti izgube in uničenje med drugo svetovno vojno, poznejše razselitve in najdbe knjig, ki so veljale za izgubljene. Članek tako združuje zgodovinske, kodikološke in kulturnodediščinske raziskave.
subject: Razprave
  topic: section
subject: samostan Nazarje
  topic: keywords
subject: pisna kultura
  topic: keywords
subject: frančiškani
  topic: keywords
subject: rokopisi
  topic: keywords
subject: rokopisni fragmenti
  topic: keywords
subject: knjižnice
  topic: keywords
subject: kulturna dediščina
  topic: keywords
creator: Jan Dominik Bogataj
creator: Anja Božič
creator: Bernardin Domen Iljaš
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Jan Dominik Bogataj, Anja Božič, Bernardin Domen Iljaš https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 663
ending page: 686
doi: 10.56420/Kronika.73.3.07

Starejša uradovalna slovenika iz Zgornje Savinjske doline (1604–1842)
type: item
description: Zgornja Savinjska dolina je območje, iz katerega smo že doslej poznali več starejših slovenskih uradovalnih besedil oziroma zapisov uradovalne narave, nastalih pred sredo 19. stoletja: odlok škofijske sinode in prevod papeškega breva, oba iz Gornjega Grada, ter prisežna obrazca za novosprejete tržane v trgih Rečica ob Savinji in Mozirje. Odkritja zadnjih let so prinesla na površje še nove dokumente, zlasti desetinske registre, pa tudi dve posebnosti v celotnem slovenskem prostoru: edini slovenski podložniški inventar in edino podložniško oporoko, ki jo je zapisal duhovnik. Prispevek prinaša pregled vseh doslej odkritih slovenskih uradovalnih zapisov iz Zgornje Savinjske doline, pri čemer so natančneje predstavljeni tisti, ki doslej še niso bili obravnavani in objavljeni.
subject: Razprave
  topic: section
subject: slovenska uradovalna besedila
  topic: keywords
subject: slovenščina
  topic: keywords
subject: desetinski register
  topic: keywords
subject: oporoka
  topic: keywords
subject: podložniški inventar
  topic: keywords
subject: Zgornja Savinjska dolina
  topic: keywords
subject: Gornji Grad
  topic: keywords
creator: Boris Golec
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Boris Golec https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 643
ending page: 662
doi: 10.56420/Kronika.73.3.06

Romanja in romarske cerkve v Zgornji Savinjski dolini v času baroka
type: item
description: Prispevek prinaša vpogled v romanja in romarske procesije predjožefinskih župnij Zgornje Savinjske doline v času baroka. Na podlagi podatkov iz matrikul in vizitacij je predstavljen koledar romarskih procesij, v nadaljevanju pa so sistematično obravnavane vse romarske cerkve tega področja.
subject: Razprave
  topic: section
subject: romarske procesije
  topic: keywords
subject: romanja
  topic: keywords
subject: Zgornja Savinjska dolina
  topic: keywords
subject: baročna kultura
  topic: keywords
subject: milostne podobe
  topic: keywords
creator: Metoda Kemperl
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Metoda Kemperl https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 687
ending page: 714
doi: 10.56420/Kronika.73.3.08

Čevljarska zadruga iz Mirna v begunstvu v Savinjski dolini
type: item
description: Članek poskuša rekonstruirati begunsko izkušnjo čevljarske zadruge iz Mirna v Savinjski dolini med prvo svetovno vojno. Temelji na dveh virih, zgodovini čevljarske zadruge, ki jo je napisal njen dolgoletni vodja Anton Vuk (1883–1967), in dnevniku za del leta 1917, ki ga je vodil tajnik zadruge Leopold Kemperle (1886–1950). Po vstopu Italije v vojno so se morali prebivalci Mirna izseliti že 23. maja 1915. Vodstvo čevljarske zadruge (ustanovljena 1908) je primerne prostore za delavnice našlo v gradu Vrbovec pri Rečici v Savinjski dolini, družine delavcev in delavk pa so naselili v okoliških krajih. Čevljarska zadruga je tudi v begunstvu delovala po zadružnih načelih, sistematično je skrbela za proizvodnjo vojaške in civilne obutve, dobavo materiala, preskrbo begunske kolonije z živili, obleko, drvmi in premogom ter za begunske in vojaške podpore.
subject: Razprave
  topic: section
subject: čevljarska zadruga
  topic: keywords
subject: Miren
  topic: keywords
subject: prva svetovna vojna
  topic: keywords
subject: begunstvo
  topic: keywords
subject: Savinjska dolina
  topic: keywords
creator: Petra Svoljšak
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Petra Svoljšak https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 753
ending page: 770
doi: 10.56420/Kronika.73.3.12

Kaj je v Herletovo vpisno knjigo v Solčavi napisal učiteljski absolvent o vzponu na Ojstrico avgusta 1881?
type: item
description: V vpisni knjigi gostilne Herle v Solčavi, ki jo je leta 1963 v Planinskem vestniku predstavil prof. Tine Orel, beremo tudi o vzponu štirih mladeničev na Ojstrico avgusta 1881. To so bili Fran Skaza in Miha Levstik, ki sta se šolala na učiteljišču v Mariboru, ter dva mlada planinca iz šoštanjske družine Vošnjak/Woschnagg. Po vrnitvi v dolino je Levstik na treh straneh planinske vpisne knjige v Solčavi dramatično popisal njihov vzpon. V prispevku je objavljen prepis tega vzpona s komentarji. Omenjene so še nekatere učiteljske in šolske povezave s Savinjskimi planinami konec 19. stoletja. Na začetke delovanja tamkajšnjih planinskih društev sta vplivala učitelja Miha Kos in Fran Kocbek, avtorja prvega slovenskega planinskega vodnika iz leta 1894 Vodnik za Savinske planine in najbližjo okolico.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Solčava
  topic: keywords
subject: Savinjske Alpe
  topic: keywords
subject: planinska vpisna knjiga
  topic: keywords
subject: gostilna Herle
  topic: keywords
subject: učiteljstvo
  topic: keywords
subject: učiteljišče Maribor
  topic: keywords
subject: planinstvo
  topic: keywords
subject: Miha Levstik
  topic: keywords
subject: Franc Skaza
  topic: keywords
subject: Velenje
  topic: keywords
subject: družina Woschnagg
  topic: keywords
subject: Šoštanj
  topic: keywords
creator: Branko Šuštar
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Branko Šuštar https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 725
ending page: 738
doi: 10.56420/Kronika.73.3.10

Osvoboditev Zgornje Savinjske doline jeseni 1944
type: item
description: Na podlagi arhivskega gradiva ter povojne literature avtor v članku predstavi območje Zgornje Savinjske doline v času druge svetovne vojne, s poudarkom na obstoju osvobojenega ozemlja na tem območju med septembrom in decembrom 1944. Partizanske sile so izkoristile začasno oslabljenost okupatorjevih sil ter s strategijo istočasnih napadov na širšem območju osvobodile celotno Zgornjo Savinjsko dolino, kjer so vzpostavile sistem javne uprave. Toda prisotnost takega svobodnega ozemlja je ogrožala strateško prehodnost na območju Spodnje Štajerske in Slovenije, zaradi česar je okupator ponovno zavzel Zgornjo Savinjsko dolino in obdržal nadzor nad njo do konca druge svetovne vojne.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Second World War
  topic: keywords
subject: Upper Savinja Valley
  topic: keywords
subject: National Liberation Movement
  topic: keywords
subject: occupation
  topic: keywords
subject: liberated territory
  topic: keywords
creator: Klemen Kocjančič
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Klemen Kocjančič https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 771
ending page: 788
doi: 10.56420/Kronika.73.3.13

Gore kot prostor pripadnosti
type: item
description: Članek obravnava življenjsko in planinsko pot Branka Zemljiča (1887–1961), učitelja, kulturnega delavca in dolgoletnega tajnika Savinjske podružnice Slovenskega planinskega društva. Njegovo delovanje je umeščeno v širši okvir razvoja planinstva na Slovenskem na prelomu iz 19. v 20. stoletje ter prva desetletja 20. stoletja, ko so bile gore ne le prostor za preživljanje prostega časa, temveč tudi prizorišče narodnostnega in kulturnega boja. Posebna pozornost je namenjena Zemljičevim prizadevanjem za utrjevanje slovenske navzočnosti v savinjskem delu Kamniško-Savinjskih Alp. Izpostavljena je »zgodba« iz njegovih mladostnih let o območju Korošica pod Ojstrico oziroma osebna izpoved narodnostnega boja, povezana s simbolnim pomenom planinskih koč. Zemljičevo delo kaže, kako so se v planinstvu prepletali vsakdanji napori posameznika z vprašanjem identitete in pripadnosti, njegova zapuščina pa ponuja dragocen vpogled v nastajanje slovenskega planinskega prostora.
subject: Razprave
  topic: section
subject: zgodovina planinstva
  topic: keywords
subject: planinska kultura
  topic: keywords
subject: narodnostni boj
  topic: keywords
subject: planinska koča
  topic: keywords
subject: Slovensko planinsko društvo
  topic: keywords
subject: Savinjska podružnica SPD
  topic: keywords
subject: Korošica
  topic: keywords
subject: Kamniško-Savinjske Alpe
  topic: keywords
subject: Branko Zemljič
  topic: keywords
creator: Peter Mikša
creator: Matija Zorn
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Peter Mikša, Matija Zorn https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 789
ending page: 806
doi: 10.56420/Kronika.73.3.14

Planina Grohot skozi čas: delo, sorodstvo in lastništvo
type: item
description: Planine so gorska pašna območja, kamor kmetje v poletnih mesecih selijo živino. To omogoča tako učinkovitejše kmetovanje kot ohranjanje lokalnih praks, znanj in vedenj ter pokrajin. Planine v Sloveniji so večinoma v skupni lasti oziroma rabi, medtem ko Solčavsko zaznamujejo skoraj izključno zasebne planine. Med njimi izstopa skupna planina Grohot, ki je hkrati edino pastirsko naselje na obravnavanem območju. Prispevek, ki obravnava Grohot, temelji na etnografski raziskavi ter je tematsko razdeljen na tri področja: kmečka opravila, pomen sorodstva in lastništvo. Grohot je bil nekoč mlečna planina, kjer so majerice skrbele za predelavo mleka, danes pa v planini pase živino najet pastir ali pastirica. Sorodstvene strukture, ki omogočajo prenos znanja in virov, so ključne za ohranjanje in delovanje planine. Zgodovina Grohota odraža širše spremembe lastništva in kmetijske politike v 20. in 21. stoletju: od pašnih pravic, nacionalizacije in denacionalizacije do vključevanja Slovenije v Evropsko unijo, kar kaže na prepletanje lokalnih praks z državnimi in evropskimi vplivi.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Grohot
  topic: keywords
subject: Zgornja Savinjska dolina
  topic: keywords
subject: pašništvo
  topic: keywords
subject: pašne prakse
  topic: keywords
creator: Elizabeta Vršnik
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Elizabeta Vršnik https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 837
ending page: 848
doi: 10.56420/Kronika.73.3.17

Podnebne in hidrološke spremembe v Zgornji Savinjski dolini od šestdesetih let 20. stoletja
type: item
description: V prispevku obravnavamo podnebne in hidrološke spremembe na območju Zgornje Savinjske doline od 60. let 20. stoletja. Območje zaznamujejo raznolika geološka zgradba, razgibano površje in hudourniški značaj vodotokov. Večino območja porašča gozd. Podnebne spremembe se kažejo v rasti povprečnih letnih temperatur, padanju letne količine padavin ter močno skrajšanem trajanju snežne odeje. Hidrološke spremembe pa se kažejo v padanju povprečnih minimalnih, srednjih letnih in povprečnih maksimalnih pretokov. Poleg vodnih količin se pri vodotokih spreminjajo pretočni režimi. Ker so za Zgornjo Savinjsko dolino značilne vodne ujme, izpostavljamo nekaj največjih v zadnjem stoletju ter skušamo opredeliti, kako bo z njimi v prihodnje.
subject: Razprave
  topic: section
subject: temperature
  topic: keywords
subject: padavine
  topic: keywords
subject: pretoki
  topic: keywords
subject: podnebne spremembe
  topic: keywords
subject: hidrološke spremembe
  topic: keywords
subject: poplave
  topic: keywords
subject: Savinja
  topic: keywords
subject: Zgornja Savinjska dolina
  topic: keywords
creator: Mauro Hrvatin
creator: Matija Zorn
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Mauro Hrvatin, Matija Zorn https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 849
ending page: 870
doi: 10.56420/Kronika.73.3.18

Nazarje v zadnjem desetletju monarhije: pogled skozi časopisne in arhivske vire
type: item
description: Prispevek na podlagi samostanske kronike, vizitacijskih zapisnikov in časopisnih virov prikazuje versko in družbeno življenje v Nazarjah med letoma 1909 in 1921. Svetovni dogodki, zlasti prva svetovna vojna in pozneje propad Habsburške monarhije ter ustanovitev nove države, so pomembno vplivali na življenje romarskega kraja in njegovih prebivalcev. Predvojna leta zaznamujejo slovesnosti, živahno društveno življenje in različne oblike pobožnosti. Z začetkom vojne se pozornost samostanskega kronista in časopisnih poročevalcev usmeri v mobilizacijo, izkušnje domačinov na fronti ter v številne oblike humanitarne pomoči. Posebno poglavje so begunci z Goriškega, za katere so domačini skrbeli z izjemno solidarnostjo, kar potrjuje tudi ustanovitev begunske šole. Prispevek prikaže vpliv draginje, rekvizicij in potresa leta 1917, pa tudi povezanost Nazarij z deklaracijskim gibanjem, s sprejemanjem beguncev iz Koroške ter z boji za severno mejo. Vizitacijski zapisnik iz leta 1921 dopolnjuje sliko z vpogledom v religiozno vitalnost in društveno dejavnost župnije. Pričujoči prispevek tako ponuja ilustrativni mikrozgodovinski vpogled v preplet vojne, migracij, pobožnosti in solidarnosti v lokalni skupnosti Nazarij.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Nazarje
  topic: keywords
subject: prva svetovna vojna
  topic: keywords
subject: časopisi
  topic: keywords
subject: samostanska kronika
  topic: keywords
subject: vizitacijski zapisniki
  topic: keywords
creator: Miha Šimac
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Miha Šimac https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 739
ending page: 752
doi: 10.56420/Kronika.73.3.11

Benediktinci in grofje Celjski
type: item
description: Celotna Zgornja Savinjska dolina je bila v začetku 12. stoletja veliko zemljiško gospostvo Bavarca Diepolda de Chagere s središčem v Gornjem Gradu. Leta 1140 ga je daroval za ustanovitev benediktinskega samostana, manjši del pa je pripadel Ogleju. Samostan je v 333 letih obstoja z obsežno kolonizacijo oblikoval kulturno krajino z ok. 750 kmetijami in urbanimi naselbinami (trgi) Gornji Grad, Ljubno in Rečica. Oglejske posesti z gradovi Gornji Grad, Vrbovec in Mozirje so bile od konca 13. stoletja fevdi v rokah lokalnih rodbin. Najvplivnejši politični sili so predstavljali grofje Vovbrški in gospodje Žovneški. Vovbrški s središčem v Mozirju so 1286 postali tudi dedni advokati benediktinske opatije, po izumrtju 1322 so jih nasledili Žovneški (od 1341 grofje Celjski). Samostan je bil 1461 priključen novoustanovljeni škofiji v Ljubljani, 1473 pa ukinjen. Gornji Grad je bil nadalje sekundarna rezidenca ljubljanskega škofa.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Zgornja Savinjska dolina
  topic: keywords
subject: srednji vek
  topic: keywords
subject: Gornji Grad
  topic: keywords
subject: benediktinski samostan
  topic: keywords
subject: kolonizacija
  topic: keywords
subject: grofje Vovbrški
  topic: keywords
subject: gospodje Žovneški
  topic: keywords
subject: grofje Celjski
  topic: keywords
subject: odvetništvo
  topic: keywords
subject: trgi
  topic: keywords
creator: Miha Kosi
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Miha Kosi https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 463
ending page: 500
doi: 10.56420/Kronika.73.3.01

Ostareli v Ljubljani v 19. stoletju
type: item
description: V prispevku je prikazana analiza vzrokov smrti umrlih starostnikov v treh petletnih obdobjih 19. in v začetku 20. stoletja na območju župnije sv. Peter oziroma v Šempetrskem predmestju v Ljubljani. Predstavljeni so tako zdravniški pogledi na starejše bolnike kot higienske razmere v mestu in posebnosti obravnavanega predmestja. Zapisi mestnih in deželnih zdravnikov Frana Viljema Lipiča, Viljema Kovača, Friedricha Keesbacherja in Franca Zupanca problematiko higienizacije mesta oziroma preskrbo z neoporečno pitno vodo, odvajanje fekalij in ustrezne stanovanjske razmere povezujejo z manjšim obolevanjem ljudi in njihovo dolgoživostjo.
subject: Razprave
  topic: section
subject: starostniki
  topic: keywords
subject: umrljivost
  topic: keywords
subject: bolezni
  topic: keywords
subject: Ljubljana
  topic: keywords
subject: Šempetrsko predmestje
  topic: keywords
subject: 19. stoletje
  topic: keywords
subject: higienske razmere
  topic: keywords
creator: Katarina Keber
rights: Avtorske pravice (c) 2025 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-07-22
publication date: 2025-07-22
starting page: 393
ending page: 404
doi: 10.56420/Kronika.73.2.08

Sistem socialnega skrbstva v Sloveniji s poudarkom na Ljubljani neposredno po drugi svetovni vojni
type: item
description: Avtorica v prispevku na osnovi fondov za socialno skrbstvo Ljudske republike Slovenije ter socialno skrbstvo in zdravstvo Mestnega ljudskega odbora Ljubljana prikaže sistem ukrepov, ki sta jih načrtovali in izvrševali država in družba po končani drugi svetovni vojni za vsesplošno izboljšanje razmer socialno ogroženih skupin ter posameznikov. Predstavi možnosti in oblike socialne zaščite pomoči potrebnim odraslim in otrokom ter mladini v času, ko je opustošena in finančno povsem izčrpana država stremela k izboljšanju kvalitete življenja, kar se je kazalo tako v široko zastavljeni ideji socialnega skrbstva kot v izgradnji infrastrukture.
subject: Razprave
  topic: section
subject: socialna zaščita
  topic: keywords
subject: socialno skrbstvo
  topic: keywords
subject: Slovenija
  topic: keywords
subject: Ljubljana
  topic: keywords
subject: 1945–1948
  topic: keywords
creator: Mojca Šorn
rights: Avtorske pravice (c) 2025 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-07-22
publication date: 2025-07-22
starting page: 425
ending page: 438
doi: 10.56420/Kronika.73.2.10

Zgodovina in topografija oskrbe z vodo v Kranju do začetka 20. stoletja
type: item
description: Lega mesta Kranj nad sotočjem rek Save in Kokre je skozi vso starejšo zgodovino pogojevala oskrbo z vodo. Do leta 1842 so bili v mestu le trije (doslej znani) zasebni vodnjaki. Večina prebivalcev je morala prinašati vodo iz obeh rek. Poskusi, da bi s črpalno napravo pripeljali vodo iz Save, v 16. in 17. stoletju niso bili uspešni. Po požaru, ki je leta 1749 uničil mesto predvsem zaradi pomanjkanja vode, so mestne oblasti obudile načrte za mestni vodovod. Ta vodovod iz rečice Kokrica do vodnjaka na glavnem trgu ni deloval. V letih 1771/72 je Gabrijel Gruber, profesor mehanike na jezuitskem kolegiju v Ljubljani, postavil vodno črpalko ob Savi. Leta 1862 jo je zamenjala nova črpalka, ki je skupaj s tremi javnimi globokimi vodnjaki zagotavljala vodo še več kot desetletje po izgradnji modernega vodovoda leta 1911.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Kranj
  topic: keywords
subject: vodnjaki
  topic: keywords
subject: hidravlična črpalka
  topic: keywords
subject: vodovod
  topic: keywords
subject: oskrba z vodo
  topic: keywords
subject: 15.–20. stoletje
  topic: keywords
creator: Dušan Kos
rights: Avtorske pravice (c) 2025 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-07-22
publication date: 2025-07-22
starting page: 339
ending page: 392
doi: 10.56420/Kronika.73.2.07

Deatribucija baročnemu kiparju Francu Krištofu Reissu pripisanih del
type: item
description: V prispevku so sistematično analizirana vsa kiparska dela, izdelana za cerkvene notranjščine, doslej nekritično pripisana mariborskemu kiparju Francu Krištofu Reissu (1688–1711). Kot izhodiščni deli za primerjalno analizo služita oltar sv. Frančiška Ksaverja na Ptujski Gori, kjer je Reissovo avtorstvo potrjeno z dokumenti, in oltar sv. Florijana v mariborski stolnici, ki mu je upravičeno pripisan. Na osnovi primerjav z njima lahko večino del, atribuiranih Reissu, iz opusa njegove delavnice izključimo. Medtem ko je veliki oltar v varaždinski frančiškanski cerkvi verjetno nastal v delavnici mariborskega kiparja Lovrenca Kaiserja, so drugi kosi iz vsaj šestih – za zdaj še neidentificiranih – kiparskih delavnic, ki so delovale na prehodu iz 17. v 18. stoletje.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Franc Krištof Reiss
  topic: keywords
subject: Lovrenc Kaiser
  topic: keywords
subject: baročno kiparstvo
  topic: keywords
subject: kiparstvo v lesu
  topic: keywords
subject: kiparstvo na Štajerskem
  topic: keywords
subject: cerkvena umetnost
  topic: keywords
subject: oltar
  topic: keywords
subject: ornamentika
  topic: keywords
subject: figuralika
  topic: keywords
creator: Simona Kostanjšek Brglez
creator: Boštjan Roškar
rights: Avtorske pravice (c) 2025 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-07-22
publication date: 2025-07-22
starting page: 287
ending page: 305
doi: 10.56420/Kronika.73.2.05

Usoda soavtorja Pisanic Janeza Miheliča in prve samostojne zbirke slovenskih pregovorov
type: item
description: Poudarek prispevka je na zadnjih dokumentiranih letih življenja Janeza Miheliča (1750–ne pred 1796), soavtorja prvega slovenskega pesniškega almanaha Pisanice in zbiratelja pregovorov. Njegovo rokopisno zbirko Kraynski Pregovori, prvo samostojno zbirko slovenskih pregovorov, poznamo samo iz poročila Miheličevega mentorja Marka Pohlina, v prispodobah pa pred tem o njej govorita tudi Miheličeva in Pohlinova pesem v Pisanicah (1779). Doslej ni bilo znano, da je Mihelič trpel za hudo preganjavico ter zato pri 40-ih izgubil službo župnika in dekana na Svibnem pri Radečah. Umaknil se je v južnotirolski škofiji Briksen in Trident, kjer je spet služboval kot duhovnik. Od leta 1796 se za njim izgubi vsaka sled. Njegovo zbirko pregovorov, za katero se je zanimal utemeljitelj slavistike Josef Dobrovský, je leta 1809 po posredovanju Jerneja Kopitarja na Gorenjskem zaman iskal Žiga Zois.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Janez Mihelič
  topic: keywords
subject: duhovnik
  topic: keywords
subject: Svibno
  topic: keywords
subject: Ljubljana
  topic: keywords
subject: preganjavica
  topic: keywords
subject: zbirka pregovorov Kraynski Pregovori
  topic: keywords
subject: pesniški almanah Pisanice
  topic: keywords
subject: Marko Pohlin
  topic: keywords
subject: Južna Tirolska
  topic: keywords
subject: Št. Jurij pod Kumom/Podkum
  topic: keywords
creator: Boris Golec
rights: Avtorske pravice (c) 2025 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-07-22
publication date: 2025-07-22
starting page: 307
ending page: 338
doi: 10.56420/Kronika.73.2.06

Marija Terezija baronica Oršić, roj. baronica Wintershoffen: rodbina, zakon in knjige
type: item
description: Osrednja tema pričujočega prispevka je Marija Terezija baronica Oršić, rojena baronica Wintershoffen (1671–1710), s Kozjega na Štajerskem. Prispevek je razdeljen na tri tematske sklope. V prvem delu je predstavljen izvor rodbine Wintershoffen, baroničine primarne družine, ki je v 16. stoletju prišla iz Bavarske na Štajersko in do začetka 19. stoletja izumrla. Drugi del je posvečen baroničinemu zakonu s slavonskim plemičem Antonom baronom Oršićem, ki se je končal z ločitvijo. Tretji del obravnava njeno naselitev v Ljubljani in premoženje, zabeleženo v zapuščinskem inventarju. Posebno pozornost si zasluži njena knjižnica, ki je bila za tedanje razmere zelo obsežna in vsebinsko raznolika.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Wintershoffen
  topic: keywords
subject: Oršić
  topic: keywords
subject: Kozje
  topic: keywords
subject: plemstvo
  topic: keywords
subject: genealogija
  topic: keywords
subject: knjižnice
  topic: keywords
creator: Goranka Kreačič
rights: Avtorske pravice (c) 2025 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-07-22
publication date: 2025-07-22
starting page: 269
ending page: 285
doi: 10.56420/Kronika.73.2.04