Kronika
type: channel
description: Kronika je vodilna slovenska zgodovinska revija, ki objavlja prispevke s področja (slovenske) krajevne zgodovine.
publisher: Zveza zgodovinskih društev Slovenije
language: sl
publication name: Kronika
issn: 0023-4923
items: Rimska obrečna postaja v Verneku pri Litiji
items: Zgodovinske sledi koroških točajev z Ostrovice na ozemlju današnje Slovenije
items: Mirenski Grad – gradišče ali/in grad?
items: Mestne pravice Loža med normo in prakso
items: Postelje in posteljna oprema v zapuščinskih inventarjih plemiške družine Strassoldo
items: Slovensko ljudsko slovstvo – zgodovinarjev vir za preučevanje gradov
items: Naselbinska dediščina v Goriških brdih na primeru vrednotenja naselij Biljana in Fojana
items: Fototeka Muzeja novejše in sodobne zgodovine Slovenije v luči razvoja muzeja: od njenih začetkov do današnjih dni
items: Javno delovanje goriške ženske podružnice Družbe sv. Cirila in Metoda na področju kulture
items: Oljenka z upodobitvijo gladiatorja iz Emone
items: Konec rodbine Kacenštajnskih in njihovega gradu
items: Prva tri desetletja življenja vidnega ljubljanskega protestanta Lenarta Budine (1500–1573)
items: Zapuščinski inventar višjega rudarskega sodnika Ulrika Pittona
items: Žensko nasilje in medosebne sovražnosti v zapisnikih trškega sveta Lenart (1640–1740)
items: Marijin steber v Ljutomeru
items: Toponimika stare Ljubljane skozi čas
items: Zbirka Pokrajinskega muzeja Maribor
items: Jakob Aljaž – med javno podobo simbola slovenstva in finančno stisko v poznih letih
items: Germanizacija toponimov pod nemško okupacijo Gorenjske 1941–1945
items: Grad Vrbovec
items: Grad Rudenek
items: Vpogledi v kmečki upor v gospostvu Gornji Grad na začetku 17. stoletja
items: O pisni dediščini knjižnice frančiškanskega samostana Nazarje
items: Starejša uradovalna slovenika iz Zgornje Savinjske doline (1604–1842)
items: Romanja in romarske cerkve v Zgornji Savinjski dolini v času baroka
items: Čevljarska zadruga iz Mirna v begunstvu v Savinjski dolini
items: Kaj je v Herletovo vpisno knjigo v Solčavi napisal učiteljski absolvent o vzponu na Ojstrico avgusta 1881?
items: Osvoboditev Zgornje Savinjske doline jeseni 1944
items: Gore kot prostor pripadnosti
items: Planina Grohot skozi čas: delo, sorodstvo in lastništvo

Rimska obrečna postaja v Verneku pri Litiji
type: item
description: Prispevek predstavlja rezultate zaščitnih arheoloških raziskav, izvedenih leta 2024 v Verneku pri Litiji, tik ob levem bregu Save. Najdeni so bili verjetno naplavljeni odlomki bronastodobne keramike, ki jih lahko uvrstimo v horizont Oloris–Podsmreka. Potrjen je bil obstoj manjše rimske naselbine, ki je živela vsaj od sredine 1. do sredine 2. stoletja n. št. Sklepamo, da gre za eno izmed obrečnih postaj na območju savske soteske, namenjenih oskrbi čolnarjev in menjavi tovorne živine.
subject: Razprave
  topic: section
subject: arheologija
  topic: keywords
subject: naselbina
  topic: keywords
subject: bronasta doba
  topic: keywords
subject: rimska doba
  topic: keywords
subject: Sava
  topic: keywords
creator: Tina Berden
creator: Mojca Jančar
rights: Avtorske pravice (c) 2026 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-07-22
publication date: 2026-07-22
starting page: 197
ending page: 208
doi: 10.56420/Kronika.74.2.01

Zgodovinske sledi koroških točajev z Ostrovice na ozemlju današnje Slovenije
type: item
description: Spanheimski potomci z Ostrovice na avstrijskem Koroškem so imeli ta slikoviti grad v dednem fevdu od srede 12. do zadnje četrtine 15. stoletja. Kot dedni točaji se prvič omenjajo v začetku 13. stoletja, ko je koroški vojvoda Bernhard pred odhodom s kraljem Otonom IV. na cesarsko kronanje v Rim vzpostavil dvorne urade v svoji rezidenci v Šentvidu ob Glini. Ostroviški so pustili opazno sled tudi v slovenski zgodovini, kar potrjuje več kot 270 z njimi povezanih virov, ki sodijo v t. i. slovenski korpus. Večinoma gre za originalne listine, delno notarske zapise, v manjši meri pa za poznejše prepise danes neohranjenih originalov. Razprava se osredotoča na njihovo povezanost z ozemljem današnje Slovenije. S podelitvami in nakupi so v 14. stoletju pridobili pomembno posest na Vipavskem in osrednjem Kranjskem, v lasti pa so imeli tudi po njihovem nazivu točaj (nem. Schenk) imenovan stolp Šenkov turn v Šinkovem Turnu pri Vodicah. Nekateri od njih so zakonce našli med kranjskim plemstvom, konec 14. in v prvi polovici 15. stoletja so bili tudi štajerski in kranjski deželni glavarji.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Ostrovica
  topic: keywords
subject: plemstvo
  topic: keywords
subject: točaj
  topic: keywords
subject: srednji vek
  topic: keywords
subject: rodoslovje
  topic: keywords
subject: deželni glavar
  topic: keywords
subject: Slovenija
  topic: keywords
creator: Jurij Šilc
rights: Avtorske pravice (c) 2026 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-07-22
publication date: 2026-07-22
starting page: 221
ending page: 254
doi: 10.56420/Kronika.74.2.03

Mirenski Grad – gradišče ali/in grad?
type: item
description: Mirenski Grad, strateško pomembna vzpetina nad Mirnom ob reki Vipavi, bi lahko prejel ime po tamkajšnjem gradišču ali/in gradu. V poznem srednjem in zgodnjem novem veku ime Grad še ni v ospredju. Vzpetina se omenja v povezavi s cerkvijo sv. Marije. Kaže, da toponim ni bil povezan s sedežem fevdne narave, pač pa najverjetneje z obzidanim prostorom iz (pozno)antičnega oziroma še prazgodovinskega obdobja.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Miren
  topic: keywords
subject: Mirenski Grad
  topic: keywords
subject: gradišče
  topic: keywords
subject: cerkev sv. Marije
  topic: keywords
subject: Japnišče
  topic: keywords
subject: toponomastika
  topic: keywords
creator: Vojko Pavlin
rights: Avtorske pravice (c) 2026 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-07-22
publication date: 2026-07-22
starting page: 209
ending page: 220
doi: 10.56420/Kronika.74.2.02

Mestne pravice Loža med normo in prakso
type: item
description: Prispevek obravnava udejanjanje mestnih pravic Loža v časovnem razponu od formalne ustanovitve mesta leta 1477 do prve polovice 19. stoletja. Lož je bil v slovenskem prostoru eno najmlajših srednjeveških mest in edino, za katero se je v izvirniku ohranila pergamentna ustanovna listina. Tej je do leta 1832 sledil še ducat vladarskih privilegijev, ki so v glavnem ohranjeni v prepisu. Največja težava, s katero se srečujemo pri zasledovanju praktične uporabe zapisanih mestnih pravic, je kronično pomanjkanje virov prve roke o mestni upravi in sodstvu, ker je mestni arhiv skoraj v celoti uničen. Tako se je pri preučevanju funkcioniranja mesta mogoče opreti skoraj samo na arhive zunanjih dejavnikov, predvsem višjih oblastnih organov. Prispevek je razčlenjen v poglavja, ki obravnavajo: razmerje med mestom Lož in istoimenskim zemljiškim gospostvom, pravice in dolžnosti mestnega prebivalstva, mestno upravo in sodstvo ter gospodarstvo.
subject: Razprave
  topic: section
subject: mesto
  topic: keywords
subject: Lož
  topic: keywords
subject: mestne pravice
  topic: keywords
subject: privilegiji
  topic: keywords
subject: uprava
  topic: keywords
subject: sodstvo
  topic: keywords
subject: gospodarstvo
  topic: keywords
creator: Boris Golec
rights: Avtorske pravice (c) 2026 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-07-22
publication date: 2026-07-22
starting page: 255
ending page: 284
doi: 10.56420/Kronika.74.2.04

Postelje in posteljna oprema v zapuščinskih inventarjih plemiške družine Strassoldo
type: item
description: Prispevek temelji na prvi sistematični analizi zapuščinskih inventarjev članov rodbine Strassoldo ter prikazuje vrednosti in materiale, povezane s posteljami ter posteljno opremo. Bogate družine so v svojih domovih posedovale ležišča različne kakovosti in vrednosti, saj so bila namenjena tako članom rodbine kot služinčadi. Zapuščinski inventarji Strassoldov pogosto vsebujejo podrobne podatke o tem, kaj je sestavljalo posamezno posteljo in iz katerih materialov so bili njeni elementi. Na podlagi tega lahko razberemo, v kakšnih posteljah so spali pripadniki višjih družbenih slojev in kakšne so uporabljali njihovi uslužbenci, pri čemer so bile razlike pri slednjih povezane z njihovim položajem. Razmere služinčadi je mogoče primerjati z razmerami socialno razslojenega podeželskega prebivalstva, kar omogoča vpogled v stopnjo spalne kulture v drugi polovici 18. stoletja na območju Goriško-Gradiške grofije.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Strassoldo
  topic: keywords
subject: zapuščinski inventarji
  topic: keywords
subject: plemstvo
  topic: keywords
subject: posteljna oprema
  topic: keywords
subject: materialna kultura
  topic: keywords
creator: Tanja Gomiršek
rights: Avtorske pravice (c) 2026 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-07-22
publication date: 2026-07-22
starting page: 285
ending page: 295
doi: 10.56420/Kronika.74.2.05

Slovensko ljudsko slovstvo – zgodovinarjev vir za preučevanje gradov
type: item
description: Prispevek povzema podrobne zaznamke o gradovih v slovenskem pesemskem in delu proznega ljudskega izročila, ki jih more zgodovinar uporabiti kot vir za preučevanje gradov v preteklosti. Skozi besede ustvarjalcev slovenskega ljudskega slovstva predstavlja njihovo konkretno videnje gradov in grajskih prebivalcev. Pesemsko in prozno ljudsko izročilo se po sporočilnosti za zgodovinarja razlikujeta tako zaradi različne oblike in načina podajanja vsebine kot zaradi različnih poudarkov ustvarjalcev in interpretov besedil.
subject: Razprave
  topic: section
subject: gradovi
  topic: keywords
subject: ljudsko slovstvo
  topic: keywords
subject: zgodovinski viri
  topic: keywords
subject: pesemsko izročilo
  topic: keywords
subject: prozno izročilo
  topic: keywords
subject: slovenska zgodovina
  topic: keywords
creator: Darja Mihelič
rights: Avtorske pravice (c) 2026 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-07-22
publication date: 2026-07-22
starting page: 297
ending page: 320
doi: 10.56420/Kronika.74.2.06

Naselbinska dediščina v Goriških brdih na primeru vrednotenja naselij Biljana in Fojana
type: item
description: Prispevek ponuja vpogled v spomeniškovarstveno metodo vrednotenja naselij na primeru dveh izbranih naselij, Biljane in Fojane, v Goriških brdih. Vrednotenje je bilo opravljeno za namen priprave predloga za vpis enote dediščine v Register nepremične dediščine in za zavarovanje naselij v okviru prostorskega načrta občine Brda. V Goriških brdih ima status registrirane naselbinske dediščine devet naselij, od katerih sta Šmartno in Slapnik z Odlokom o razglasitvi za kulturni spomenik razglašena za spomenik lokalnega pomena.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Goriška brda
  topic: keywords
subject: naselbinska dediščina
  topic: keywords
subject: vrednotenje
  topic: keywords
subject: Silverio de Baguer
  topic: keywords
subject: Fojana
  topic: keywords
subject: Biljana
  topic: keywords
creator: Andrejka Ščukovt
rights: Avtorske pravice (c) 2026 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-07-22
publication date: 2026-07-22
starting page: 335
ending page: 347
doi: 10.56420/Kronika.74.2.08

Fototeka Muzeja novejše in sodobne zgodovine Slovenije v luči razvoja muzeja: od njenih začetkov do današnjih dni
type: item
description: V prispevku je predstavljen razvoj fototeke Muzeja novejše in sodobne zgodovine Slovenije, ki obsega približno štiri milijone posnetkov na različnih nosilcih in hrani največjo nacionalno zbirko fotografij. V uvodnem delu sta najprej predstavljena vloga fotografije kot zgodovinskega vira in njen pomen v vsakdanjem življenju. V nadaljevanju je za širše razumevanje konteksta prikazan razvoj muzeja, saj so se njegovo poslanstvo, zbiralna politika in organizacijska shema skozi čas močno spreminjali ter pomembno vplivali na zbiranje fotografskega gradiva. Osrednji del prispevka prinaša kratek zgodovinski pregled razvoja fototeke, s poudarkom na prostorih, v katerih se gradivo hrani, ter na strokovnem urejanju fotografskih fondov in zbirk. Predstavljeni so tudi različni načini promocije in diseminacije fotografskega gradiva, med katerimi izstopajo fotografske razstave ter različne publikacije, poseben poudarek pa je namenjen sodelovanju z avtorji fotografij, ki jih hrani muzej.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Muzej novejše in sodobne zgodovine Slovenije
  topic: keywords
subject: fototeka
  topic: keywords
subject: fotografsko gradivo
  topic: keywords
subject: zgodovinski pregled
  topic: keywords
creator: Monika Močnik
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Monika Močnik https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-07-22
publication date: 2026-07-22
starting page: 349
ending page: 364
doi: 10.56420/Kronika.74.2.09

Javno delovanje goriške ženske podružnice Družbe sv. Cirila in Metoda na področju kulture
type: item
description: Družba sv. Cirila in Metoda (CMD) je bila v obdobju Avstro-Ogrske osrednja slovenska narodnoobrambna organizacija. Njeno delovanje je bilo pomembno predvsem za razvoj šolstva in krepitev slovenske narodne zavesti. Aktivnosti je razvijala na razširjeni mreži podružnic, s katerimi je pod svojim okriljem združevala večino slovenskega narodnostnega ozemlja. Uspešno se je uveljavila tudi na Goriškem in Gradiškem, kjer je ustanovila in vzdrževala več vzgojno-izobraževalnih institucij. CMD je bila pomembna tudi za žensko emancipacijo, saj je podpirala ustanavljanje samostojnih ženskih podružnic in je tako članicam omogočila aktivno vključevanje v javni prostor. Članek na primeru delovanja ženske podružnice CMD v Gorici predstavlja javne aktivnosti članic na področju kulture, predvsem v smeri izobraževanja in utrjevanja slovenske narodne zavesti.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Družba sv. Cirila in Metoda
  topic: keywords
subject: Goriška in Gradiška
  topic: keywords
subject: Gorica
  topic: keywords
subject: kultura
  topic: keywords
subject: nacionalizem
  topic: keywords
subject: ženska emancipacija
  topic: keywords
creator: Robert Devetak
rights: Avtorske pravice (c) 2026 avtor https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-07-22
publication date: 2026-07-22
starting page: 321
ending page: 334
doi: 10.56420/Kronika.74.2.07

Oljenka z upodobitvijo gladiatorja iz Emone
type: item
description: Leta 2024 so arheološke raziskave na območju, ki je bilo predvideno za gradnjo večstanovanjskega kompleksa Emonika v Ljubljani, razkrile doslej še neraziskan del severnega grobišča rimske kolonije Emone (Colonia Iulia Emona). V enem od grobov so odkrili oljenko z upodobitvijo gladiatorja tipa murmillo (tudi mirmillo ali myrmillo) ter z napisnim poljem v obliki tabule ansate (tabula ansata), v katerem je zapisana črka B. Namen prispevka je raziskati pomen in kontekst te izjemne najdbe.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Emona
  topic: keywords
subject: rimske oljenke
  topic: keywords
subject: gladiatorji
  topic: keywords
subject: 1. stoletje po Kr.
  topic: keywords
subject: Instrumentum domesticum
  topic: keywords
creator: Julijana Visočnik
creator: Bernarda Županek
creator: Ana Kovačič
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Julijana Visočnik, Bernarda Županek, Ana Kovačič https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.01

Konec rodbine Kacenštajnskih in njihovega gradu
type: item
description: Grad Kacenštajn in njegov plemiški rod sta v preteklosti pritegnila že precej zanimanja domačega zgodovinopisja in kastelologije. Kljub temu doslej objavljeni prispevki niso nikoli zares celovito pojasnili, kako so se Kacenštajnski po dolgem obdobju službovanja v vrstah celjske klientele v zgodnjem 15. stoletju odvrnili od svojih nekdanjih gospodov in postali vazali habsburških vojvod. S sistematičnim pregledom listinskega gradiva in ob vključitvi nekaterih za zdaj še neupoštevanih virov lahko precej podrobneje rekonstruiramo življenje zadnjih rodov Kacenštajnskih, ki so zaradi nepremostljivih finančnih težav prestopili med habsburške fevdnike. Njihov dokončni prelom s Celjskimi pa je sprožil nikoli poravnan dolg, ki ga je grof Friderik II. najverjetneje spomladi oziroma v začetku poletja 1442 izterjal s silo. Uničenje Kacenštajna je zapečatilo tudi usodo njegovih zadnjih, povsem obubožanih lastnikov.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Kacenštajn
  topic: keywords
subject: Kacenštajnski
  topic: keywords
subject: grofje Celjski
  topic: keywords
subject: Friderik V. (III.) Habsburški
  topic: keywords
subject: fajda
  topic: keywords
subject: vojaška zgodovina
  topic: keywords
subject: finančna politika
  topic: keywords
subject: plemstvo
  topic: keywords
creator: Tomaž Lazar
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Tomaž Lazar https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.02

Prva tri desetletja življenja vidnega ljubljanskega protestanta Lenarta Budine (1500–1573)
type: item
description: Prispevek se osredinja na prvih trideset let življenja leta 1500 v glavnem mestu Kranjske (ali njegovi bližini) rojenega in tu leta 1573 umrlega Lenarta Budine, ki je poznan predvsem kot prvi rektor protestantske deželnostanovske šole v Ljubljani. Avtorica se posveča zlasti vprašanjem, ki zadevajo Budinovo rojstvo, identiteto njegovih staršev, študij v Leipzigu in Freiburgu im Breisgauu, zaposlitev v tiskarni Johanna Frobna v Baslu, poučevanje v bližnjem Rheinfeldnu ter stike z Erazmom Rotterdamskim, Heinrichom Glareanom in drugimi humanisti. Izpostavljena je Budinova morebitna povezava z dvorom Ferdinanda I. in krogi blizu papeške kurije v letih pred njegovo vrnitvijo v Ljubljano okoli leta 1533. Avtorica se posebej dotakne še vprašanja, kako pomembno je bilo za Budino učenje grščine – jezika, z osnovami katerega bi lahko po vrnitvi v rojstno mesto svoje učence seznanjal tudi kot »latinski učitelj«.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Lenart Budina
  topic: keywords
subject: Ljubljana
  topic: keywords
subject: Leipzig
  topic: keywords
subject: Basel
  topic: keywords
subject: Rheinfelden (Aargau)
  topic: keywords
subject: Freiburg im Breisgau
  topic: keywords
subject: Erazem Rotterdamski
  topic: keywords
subject: Heinrich Glarean
  topic: keywords
subject: Johann Grimm Atrocianus
  topic: keywords
subject: latinščina
  topic: keywords
subject: grščina
  topic: keywords
creator: Lilijana Žnidaršič Golec
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Lilijana Žnidaršič Golec https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.03

Zapuščinski inventar višjega rudarskega sodnika Ulrika Pittona
type: item
description: Prispevek obravnava podrobno analizo zapuščinskega inventarja Ulrika Pittona, meščana Kranja ter višjega rudarskega sodnika na Kranjskem in Goriškem med letoma 1616 in 1634. V prvem delu je obravnavana njegova življenjska zgodba, kolikor jo je mogoče rekonstruirati na podlagi razmeroma redkih pisnih virov. Drugi del je namenjen predstavitvi in analizi njegove materialne zapuščine, ki je bila popisana dober mesec dni po smrti leta 1635. Tako popis inventarja kot tudi drugi viri pričajo o tem, da je bil Pitton razmeroma premožen meščan in trgovec, tudi z nekaj zemljiške posesti.
subject: Razprave
  topic: section
subject: materialna kultura
  topic: keywords
subject: zapuščinski inventarji
  topic: keywords
subject: 17. stoletje
  topic: keywords
subject: rudarsko sodstvo
  topic: keywords
subject: Kranj
  topic: keywords
subject: meščanstvo
  topic: keywords
subject: Ulrik Pitton
  topic: keywords
creator: Gašper Oitzl
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Gašper Oitzl https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.04

Žensko nasilje in medosebne sovražnosti v zapisnikih trškega sveta Lenart (1640–1740)
type: item
description: Članek obravnava »vsakdanje« medosebne spore, ki so izbruhnili v nasilje, protokolirane v zapisnikih trškega sveta Lenart v Slovenskih goricah v obdobju 1640–1740, pri čemer se osredotoča na vlogo žensk v sovražnostih v manjšem urbanem naselju. Njihova analiza se je izkazala kot ključna ne le za preučevanje »ženskih« sovražnosti, temveč tudi za ustrezno razumevanje takratnih družbenih odnosov in spolnih vlog. Vloga žensk v sporih in njihovem reševanju je bila sicer praviloma drugačna od moške; v ohranjenih virih je neredko v ozadju, toda zato še zdaleč ni zanemarljiva – članek med drugim izpodbija predstavo o (upo)rabi nasilja kot izključno moški domeni.
subject: Razprave
  topic: section
subject: zgodovina žensk
  topic: keywords
subject: družbena zgodovina
  topic: keywords
subject: spolne vloge
  topic: keywords
subject: sovražnost
  topic: keywords
subject: nasilje
  topic: keywords
subject: čast
  topic: keywords
subject: trški svet
  topic: keywords
subject: Lenart v Slovenskih goricah
  topic: keywords
subject: 17. stoletje
  topic: keywords
subject: 18. stoletje
  topic: keywords
creator: Veronika Kos
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Veronika Kos https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.05

Marijin steber v Ljutomeru
type: item
description: Ljutomerski Marijin steber doslej še ni bil sistematično obravnavan. V prispevku je obravnavan na podlagi razpoložljivega arhivskega gradiva in temeljitejše slogovne analize. Naročnik, trški sodnik Matija Petek, in leti naročila (1729) ter obnove (1854) so znani z napisne plošče spomenika. Za izdelavo kamnitih figur je bil zelo verjetno izbran graški kipar Johann Jakob Schoy. Od prvotnega baročnega spomenika so se ohranili samo nekateri elementi, saj je bila arhitektura Marijinega stebra sredi 19. stoletja povsem spremenjena. Pri prenovi, ki je podrobno dokumentirana v arhivskem gradivu, sta sodelovala radgonska mojstra, kamnosek Anton Spranger in slikar ter pozlatar Johann Klein. Prispevek dopolnjuje dosedanje vedenje o procesu naročanja in obnavljanja javnih baročnih spomenikov.
subject: Razprave
  topic: section
subject: baročno kiparstvo
  topic: keywords
subject: Ljutomer
  topic: keywords
subject: Johann Jakob Schoy
  topic: keywords
subject: Marijin steber
  topic: keywords
subject: naročništvo
  topic: keywords
subject: prenova
  topic: keywords
subject: Pietas Austriaca
  topic: keywords
creator: Jure Donša
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Jure Donša https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.06

Toponimika stare Ljubljane skozi čas
type: item
description: Ko skušamo v Ljubljani poiskati še danes živo toponimiko iz časov obzidanega mesta (do konca 18. stoletja) ali izpred srede 19. stoletja, ko je mesto pospešeno zakorakalo v industrijsko dobo, se pokažejo velike razlike v kontinuiteti in ohranjenosti starih imen med slovensko prestolnico na eni strani ter zgodovinskimi središči drugih evropskih prestolnic in nasploh mest stare celine na drugi. Glavni namen pričujočega prispevka je ugotoviti, koliko starejše toponimike je v Ljubljani sploh še ohranjene ter kakšna je bila usoda izginulih uličnih imen. Prispevek je razdeljen na dva dela. V prvem je govor o splošnih značilnostih ljubljanske mestne toponimike (imen ulic, cest in trgov) – o njeni vsebini in procesih spreminjanja –, drugi del pa je zasnovan kot sprehod skozi staro mesto, med katerim se bralec na posameznih primerih – toponimih in mikrotoponimih – seznanja z dinamiko njihovega spreminjanja in preoblikovanja. Zelo veliko preimenovanj je bilo iz ideoloških razlogov po drugi svetovni vojni z vrhuncem leta 1952 in razen redkih izjem brez vrnitve na staro po koncu komunističnega obdobja.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Ljubljana
  topic: keywords
subject: mestna toponimika
  topic: keywords
subject: ulična imena
  topic: keywords
subject: preimenovanja
  topic: keywords
subject: identiteta
  topic: keywords
subject: ideološko čiščenje
  topic: keywords
creator: Boris Golec
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Boris Golec https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.07

Zbirka Pokrajinskega muzeja Maribor
type: item
description: V prispevku so uvodoma predstavljeni kriteriji zgodnjega zbiranja historičnega pohištva v Pokrajinskem muzeju Maribor in njegovih predhodnikih. Sledijo kronološko, po letnicah rojstva nanizani podatki o izdelovalcih osmih kosov pohištva iz muzejske zbirke. Članek se omejuje na obrtnike, ki so svoje delavnice ustanovili do leta 1900: Wiesauerja, Lacherja, Ballina, Quittnerja, Blaschitza, Potočnika, Stojana in Ratha. Ob izdelovalcih je podrobneje opisan njihov izbrani pohištveni kos, navedeni pa so tudi njihovi drugi izdelki, ki so uvrščeni v mariborsko zbirko pohištva. V članku so združeni izsledki obdelave primarnih pisnih in materialnih virov, navedeni so znani naročniki, lastniki oziroma uporabniki tega pohištva iz Vuhreda, Fale, Viltuša in Maribora.
subject: Razprave
  topic: section
subject: pohištvo
  topic: keywords
subject: izdelovalci pohištva
  topic: keywords
subject: mizarji
  topic: keywords
subject: rezbarji
  topic: keywords
subject: tapetniki
  topic: keywords
subject: muzejska zbirka
  topic: keywords
subject: Pokrajinski muzej Maribor
  topic: keywords
subject: Maribor
  topic: keywords
subject: Teharje
  topic: keywords
subject: Gmunden
  topic: keywords
subject: München
  topic: keywords
subject: Dunaj
  topic: keywords
subject: Vuhred
  topic: keywords
subject: Fala
  topic: keywords
subject: Viltuš
  topic: keywords
subject: historizem
  topic: keywords
subject: novi barok
  topic: keywords
subject: nova renesansa
  topic: keywords
subject: belle époque
  topic: keywords
subject: secesija
  topic: keywords
subject: art deko
  topic: keywords
creator: Mirjana Koren
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Mirjana Koren https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.08

Jakob Aljaž – med javno podobo simbola slovenstva in finančno stisko v poznih letih
type: item
description: Članek obravnava prizadevanja Jakoba Aljaža za izboljšanje njegovega finančnega položaja po prvi svetovni vojni, ki vključujejo prošnje za povišanje državne podpore (kongrue) in predlog za podelitev izredne pokojnine za zasluge. Aljaž je kljub izjemnim zaslugam za utrjevanje slovenskega simbolnega prostora starost preživel v skrajni finančni negotovosti. Bil je povsem odvisen od skromne državne podpore, dotacij in darov, saj mu prihodkov od pašne bere ni uspelo realizirati, donos od rodovitnih kmetijskih zemljišč je bil majhen, z gozdom pa je imel stroške zaradi omejitev koriščenja in izdanega pogozdovalnega odloka. Obdobje po letu 1918 zaznamujejo draginja, Aljaževa investicijska velikopoteznost (gradnja stavbe Društvenega doma v Dovjah), izguba prihrankov župnije (odpis avstro-ogrskega vojnega posojila), finančno preudarna politika škofa Antona Bonaventure Jegliča (ustvarjanje prihrankov) ter povečan dotok turistov v Dovje (inflacijski pritisk na hrano in storitve).
subject: Razprave
  topic: section
subject: Jakob Aljaž
  topic: keywords
subject: pokojnina
  topic: keywords
subject: draginjski dodatek
  topic: keywords
subject: starost
  topic: keywords
subject: kongrua
  topic: keywords
creator: Željko Oset
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Željko Oset https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.09

Germanizacija toponimov pod nemško okupacijo Gorenjske 1941–1945
type: item
description: Avtor v prispevku prikaže proces ponemčevanja slovenskih krajevnih imen (toponimov) na Gorenjskem v času nemške okupacije med letoma 1941 in 1945. Okupacijske oblasti so se pri uradnem preimenovanju krajev iz slovenskih v nemške večinoma oprle na nemška poimenovanja krajev iz časa Avstro-Ogrske, ponekod pa so uvedle povsem nova nemška poimenovanja. To je bilo največkrat v primerih, ko je bodisi dotedanje nemško poimenovanje temeljilo na slovenskem izvirniku in je bilo zato nemško govorečemu preveč težavno za izgovorjavo bodisi je imelo preveč katoliško konotacijo. V večjih gorenjskih krajih, kjer so že imeli uveden ulični sistem naslovov, pa pri po-/pre-/imenovanjih ulic in trgov ob splošnih ponemčevalnih težnjah zaznavamo še težnjo po utrjevanju politične hegemonije nacistične stranke (NSDAP), saj poleg poimenovanj po znamenitih osebnostih iz nemške zgodovine in kulture uvajajo poimenovanja po vodilnih možeh nacionalsocialističnega gibanja.
subject: Razprave
  topic: section
subject: toponimi
  topic: keywords
subject: Gorenjska
  topic: keywords
subject: nemška okupacija
  topic: keywords
subject: druga svetovna vojna
  topic: keywords
subject: germanizacija
  topic: keywords
creator: Damjan Hančič
rights: Avtorske pravice (c) 2026 Damjan Hančič https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-03-06
publication date: 2026-03-06
doi: 10.56420/Kronika.74.1.10

Grad Vrbovec
type: item
description: Na podlagi analiz ohranjenih grajenih struktur, starih upodobitev, starih fotografij, posestnozgodovinskih podatkov in z upoštevanjem ustreznih analogij je mogoče opredeliti glavne razvojne faze ene od najbolj prepoznavnih historičnih grajenih stvaritev v Zgornji Savinjski dolini. Grad je najverjetneje nastal v drugi polovici 12. stoletja in so ga v poznem srednjem veku najbrž vsaj trikrat razširili. V 16. stoletju je dobil zunanje obzidje s tremi valjastimi stolpi, v 17. stoletju pa so ga preoblikovali v renesančno rezidenco ljubljanskih škofov. Zatem v 18. in 19. stoletju ni bil več deležen ambicioznejših gradbenih posegov. V 18. stoletju so porušili srednjeveško grajsko jedro. Okoli leta 1900 so ga obnovili in mu med letoma 1917 in 1920 dodali historistično kapelo. Med drugo svetovno vojno je bil grad razdejan in nato v drugi polovici 20. stoletja postopno temeljito prenovljen.
subject: Razprave
  topic: section
subject: grad
  topic: keywords
subject: arhitektura
  topic: keywords
subject: arhitekturna zgodovina
  topic: keywords
subject: kastelologija
  topic: keywords
subject: konservatorstvo
  topic: keywords
subject: romanika
  topic: keywords
subject: gotika
  topic: keywords
subject: renesansa
  topic: keywords
subject: historizem
  topic: keywords
subject: neoromanika
  topic: keywords
subject: druga svetovna vojna
  topic: keywords
subject: postmodernizem
  topic: keywords
subject: Nazarje
  topic: keywords
subject: Vrbovški
  topic: keywords
subject: grofje Celjski
  topic: keywords
subject: Ivan Kacijanar
  topic: keywords
subject: Tomaž Hren
  topic: keywords
subject: Oton Friderik Buchheim
  topic: keywords
subject: Anton Bonaventura Jeglič
  topic: keywords
subject: Lojze Žumer
  topic: keywords
subject: Francesco Abondio de Donino
  topic: keywords
subject: Francesco Olivieri
  topic: keywords
subject: Francesco Rosina
  topic: keywords
subject: Josip Jakusch
  topic: keywords
subject: Sonja Sekavčnik
  topic: keywords
creator: Igor Sapač
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Igor Sapač https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 501
ending page: 572
doi: 10.56420/Kronika.73.3.02

Grad Rudenek
type: item
description: Grad Rudenek je nastal v drugi četrtini 14. stoletja kot dokaj velika nova dvodelna glavna rezidenca za rodovino gospodov Vrbovških in zaradi njegove postavitve je izbruhnila fevdalna vojna. Po vojni sta pomen gradu in gospodov Vrbovških upadala. Najpozneje do 16. stoletja so opustili prvotno grajsko jedro. Prosto stoječi gotski stolp se je ohranil in kmalu po letu 1578 so ob njem zgradili novo renesančno stavbno zasnovo, ki je dobila funkcijo intimne podeželske rezidence ljubljanskega škofa Janeza Tavčarja. Po prvi tretjini 17. stoletja je bil grad zaradi izgube rezidenčnega in gospodarskega pomena vse bolj zanemarjen ter so ga zato kmalu po letu 1681 opustili. Ostali so razmeroma skromni ostanki, ki pa omogočajo interpretacijo stavbnega razvoja. V prispevku sta v strnjeni obliki predstavljeni tudi stavbnozgodovinski analizi dvora oziroma dvorca Lešje ter nekdanjega gradu Rudenštajn, ki sta z Rudenekom zgodovinsko in prostorsko povezana.
subject: Razprave
  topic: section
subject: grad
  topic: keywords
subject: srednjeveški gradovi
  topic: keywords
subject: dvori
  topic: keywords
subject: izpostavljeni stolpi
  topic: keywords
subject: arhitektura
  topic: keywords
subject: arhitekturna zgodovina
  topic: keywords
subject: kastelologija
  topic: keywords
subject: stavbni razvoj
  topic: keywords
subject: gotika
  topic: keywords
subject: renesansa
  topic: keywords
subject: Rudenštajn
  topic: keywords
subject: Lešje
  topic: keywords
subject: Poljane
  topic: keywords
subject: Negojnica
  topic: keywords
subject: Rečica
  topic: keywords
subject: Vrbovški
  topic: keywords
subject: grofje Celjski
  topic: keywords
subject: Konrad Glušič
  topic: keywords
subject: Tomaž Hren
  topic: keywords
subject: Francesco Abondio de Donino
  topic: keywords
subject: kmečki upori
  topic: keywords
creator: Igor Sapač
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Igor Sapač https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 573
ending page: 614
doi: 10.56420/Kronika.73.3.03

Vpogledi v kmečki upor v gospostvu Gornji Grad na začetku 17. stoletja
type: item
description: Prispevek na podlagi obstoječe literature in analize arhivskega gradiva obravnava izbrane vidike kmečkega upora podložnikov gornjegrajskega gospostva, ki ga zgodovinopisje umešča v obdobje med letoma 1602 in 1607, ko je gospostvo upravljal ljubljanski škof Tomaž Hren. Prispevek se osredotoča predvsem na dva glavna vsebinska sklopa. Prvi obravnava vzroke in okoliščine upora ter izpostavlja nekatere konkretne dogodke, zlasti tiste iz obdobja pred letom 1602 in začetne faze upora. V drugem delu se ukvarja z vprašanjem obravnave upora pred posvetno in cerkveno oblastjo, s posebnim poudarkom na vlogi deželnoknežje komisije in apostolskih nuncijev ter končni razsodbi nuncija Salvaga iz leta 1607. Namen prispevka je osvetliti začetno in sklepno dogajanje upora, ki je bilo v literaturi doslej manj obravnavano.
subject: Razprave
  topic: section
subject: kmečki upor
  topic: keywords
subject: škof Tomaž Hren
  topic: keywords
subject: Gornji Grad
  topic: keywords
subject: zgodnji novi vek
  topic: keywords
subject: 17. stoletje
  topic: keywords
creator: Nina Ošep
creator: Lucija Pečnik
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Nina Ošep, Lucija Pečnik https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 615
ending page: 626
doi: 10.56420/Kronika.73.3.04

O pisni dediščini knjižnice frančiškanskega samostana Nazarje
type: item
description: Prispevek celovito predstavi zgodovino in dediščino frančiškanske knjižnice v Nazarjah kot pomembnega kulturno-intelektualnega središča Zgornje Savinjske doline od 17. stoletja dalje. V prvem delu na podlagi virov, kot so Diarium Conventus Nazarethani in inventarni zapisi, kritično obravnava začetke knjižnice ter zavrača tezo o njenem bosanskem izvoru. Pokaže, da se je fond postopoma oblikoval že vse od naselitve bratov v Nazarjah, pri čemer so bili pomembni tudi darovi, kot je oporoka Ludvika Umeka leta 1752. Drugi del prispevka prinaša prvi sistematični popis več kot 26 srednjeveških rokopisnih fragmentov, od liturgičnih do hagiografskih in pravnih ter posvetnih besedil, ki so se ohranili v vezavah knjig nazarskega fonda. Ti lahko pomembno razkrivajo poti prenosa gradiva v Nazarje. Tretji del obravnava burno usodo knjižnice v 20. stoletju, zlasti izgube in uničenje med drugo svetovno vojno, poznejše razselitve in najdbe knjig, ki so veljale za izgubljene. Članek tako združuje zgodovinske, kodikološke in kulturnodediščinske raziskave.
subject: Razprave
  topic: section
subject: samostan Nazarje
  topic: keywords
subject: pisna kultura
  topic: keywords
subject: frančiškani
  topic: keywords
subject: rokopisi
  topic: keywords
subject: rokopisni fragmenti
  topic: keywords
subject: knjižnice
  topic: keywords
subject: kulturna dediščina
  topic: keywords
creator: Jan Dominik Bogataj
creator: Anja Božič
creator: Bernardin Domen Iljaš
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Jan Dominik Bogataj, Anja Božič, Bernardin Domen Iljaš https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 663
ending page: 686
doi: 10.56420/Kronika.73.3.07

Starejša uradovalna slovenika iz Zgornje Savinjske doline (1604–1842)
type: item
description: Zgornja Savinjska dolina je območje, iz katerega smo že doslej poznali več starejših slovenskih uradovalnih besedil oziroma zapisov uradovalne narave, nastalih pred sredo 19. stoletja: odlok škofijske sinode in prevod papeškega breva, oba iz Gornjega Grada, ter prisežna obrazca za novosprejete tržane v trgih Rečica ob Savinji in Mozirje. Odkritja zadnjih let so prinesla na površje še nove dokumente, zlasti desetinske registre, pa tudi dve posebnosti v celotnem slovenskem prostoru: edini slovenski podložniški inventar in edino podložniško oporoko, ki jo je zapisal duhovnik. Prispevek prinaša pregled vseh doslej odkritih slovenskih uradovalnih zapisov iz Zgornje Savinjske doline, pri čemer so natančneje predstavljeni tisti, ki doslej še niso bili obravnavani in objavljeni.
subject: Razprave
  topic: section
subject: slovenska uradovalna besedila
  topic: keywords
subject: slovenščina
  topic: keywords
subject: desetinski register
  topic: keywords
subject: oporoka
  topic: keywords
subject: podložniški inventar
  topic: keywords
subject: Zgornja Savinjska dolina
  topic: keywords
subject: Gornji Grad
  topic: keywords
creator: Boris Golec
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Boris Golec https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 643
ending page: 662
doi: 10.56420/Kronika.73.3.06

Romanja in romarske cerkve v Zgornji Savinjski dolini v času baroka
type: item
description: Prispevek prinaša vpogled v romanja in romarske procesije predjožefinskih župnij Zgornje Savinjske doline v času baroka. Na podlagi podatkov iz matrikul in vizitacij je predstavljen koledar romarskih procesij, v nadaljevanju pa so sistematično obravnavane vse romarske cerkve tega področja.
subject: Razprave
  topic: section
subject: romarske procesije
  topic: keywords
subject: romanja
  topic: keywords
subject: Zgornja Savinjska dolina
  topic: keywords
subject: baročna kultura
  topic: keywords
subject: milostne podobe
  topic: keywords
creator: Metoda Kemperl
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Metoda Kemperl https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 687
ending page: 714
doi: 10.56420/Kronika.73.3.08

Čevljarska zadruga iz Mirna v begunstvu v Savinjski dolini
type: item
description: Članek poskuša rekonstruirati begunsko izkušnjo čevljarske zadruge iz Mirna v Savinjski dolini med prvo svetovno vojno. Temelji na dveh virih, zgodovini čevljarske zadruge, ki jo je napisal njen dolgoletni vodja Anton Vuk (1883–1967), in dnevniku za del leta 1917, ki ga je vodil tajnik zadruge Leopold Kemperle (1886–1950). Po vstopu Italije v vojno so se morali prebivalci Mirna izseliti že 23. maja 1915. Vodstvo čevljarske zadruge (ustanovljena 1908) je primerne prostore za delavnice našlo v gradu Vrbovec pri Rečici v Savinjski dolini, družine delavcev in delavk pa so naselili v okoliških krajih. Čevljarska zadruga je tudi v begunstvu delovala po zadružnih načelih, sistematično je skrbela za proizvodnjo vojaške in civilne obutve, dobavo materiala, preskrbo begunske kolonije z živili, obleko, drvmi in premogom ter za begunske in vojaške podpore.
subject: Razprave
  topic: section
subject: čevljarska zadruga
  topic: keywords
subject: Miren
  topic: keywords
subject: prva svetovna vojna
  topic: keywords
subject: begunstvo
  topic: keywords
subject: Savinjska dolina
  topic: keywords
creator: Petra Svoljšak
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Petra Svoljšak https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 753
ending page: 770
doi: 10.56420/Kronika.73.3.12

Kaj je v Herletovo vpisno knjigo v Solčavi napisal učiteljski absolvent o vzponu na Ojstrico avgusta 1881?
type: item
description: V vpisni knjigi gostilne Herle v Solčavi, ki jo je leta 1963 v Planinskem vestniku predstavil prof. Tine Orel, beremo tudi o vzponu štirih mladeničev na Ojstrico avgusta 1881. To so bili Fran Skaza in Miha Levstik, ki sta se šolala na učiteljišču v Mariboru, ter dva mlada planinca iz šoštanjske družine Vošnjak/Woschnagg. Po vrnitvi v dolino je Levstik na treh straneh planinske vpisne knjige v Solčavi dramatično popisal njihov vzpon. V prispevku je objavljen prepis tega vzpona s komentarji. Omenjene so še nekatere učiteljske in šolske povezave s Savinjskimi planinami konec 19. stoletja. Na začetke delovanja tamkajšnjih planinskih društev sta vplivala učitelja Miha Kos in Fran Kocbek, avtorja prvega slovenskega planinskega vodnika iz leta 1894 Vodnik za Savinske planine in najbližjo okolico.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Solčava
  topic: keywords
subject: Savinjske Alpe
  topic: keywords
subject: planinska vpisna knjiga
  topic: keywords
subject: gostilna Herle
  topic: keywords
subject: učiteljstvo
  topic: keywords
subject: učiteljišče Maribor
  topic: keywords
subject: planinstvo
  topic: keywords
subject: Miha Levstik
  topic: keywords
subject: Franc Skaza
  topic: keywords
subject: Velenje
  topic: keywords
subject: družina Woschnagg
  topic: keywords
subject: Šoštanj
  topic: keywords
creator: Branko Šuštar
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Branko Šuštar https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 725
ending page: 738
doi: 10.56420/Kronika.73.3.10

Osvoboditev Zgornje Savinjske doline jeseni 1944
type: item
description: Na podlagi arhivskega gradiva ter povojne literature avtor v članku predstavi območje Zgornje Savinjske doline v času druge svetovne vojne, s poudarkom na obstoju osvobojenega ozemlja na tem območju med septembrom in decembrom 1944. Partizanske sile so izkoristile začasno oslabljenost okupatorjevih sil ter s strategijo istočasnih napadov na širšem območju osvobodile celotno Zgornjo Savinjsko dolino, kjer so vzpostavile sistem javne uprave. Toda prisotnost takega svobodnega ozemlja je ogrožala strateško prehodnost na območju Spodnje Štajerske in Slovenije, zaradi česar je okupator ponovno zavzel Zgornjo Savinjsko dolino in obdržal nadzor nad njo do konca druge svetovne vojne.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Second World War
  topic: keywords
subject: Upper Savinja Valley
  topic: keywords
subject: National Liberation Movement
  topic: keywords
subject: occupation
  topic: keywords
subject: liberated territory
  topic: keywords
creator: Klemen Kocjančič
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Klemen Kocjančič https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 771
ending page: 788
doi: 10.56420/Kronika.73.3.13

Gore kot prostor pripadnosti
type: item
description: Članek obravnava življenjsko in planinsko pot Branka Zemljiča (1887–1961), učitelja, kulturnega delavca in dolgoletnega tajnika Savinjske podružnice Slovenskega planinskega društva. Njegovo delovanje je umeščeno v širši okvir razvoja planinstva na Slovenskem na prelomu iz 19. v 20. stoletje ter prva desetletja 20. stoletja, ko so bile gore ne le prostor za preživljanje prostega časa, temveč tudi prizorišče narodnostnega in kulturnega boja. Posebna pozornost je namenjena Zemljičevim prizadevanjem za utrjevanje slovenske navzočnosti v savinjskem delu Kamniško-Savinjskih Alp. Izpostavljena je »zgodba« iz njegovih mladostnih let o območju Korošica pod Ojstrico oziroma osebna izpoved narodnostnega boja, povezana s simbolnim pomenom planinskih koč. Zemljičevo delo kaže, kako so se v planinstvu prepletali vsakdanji napori posameznika z vprašanjem identitete in pripadnosti, njegova zapuščina pa ponuja dragocen vpogled v nastajanje slovenskega planinskega prostora.
subject: Razprave
  topic: section
subject: zgodovina planinstva
  topic: keywords
subject: planinska kultura
  topic: keywords
subject: narodnostni boj
  topic: keywords
subject: planinska koča
  topic: keywords
subject: Slovensko planinsko društvo
  topic: keywords
subject: Savinjska podružnica SPD
  topic: keywords
subject: Korošica
  topic: keywords
subject: Kamniško-Savinjske Alpe
  topic: keywords
subject: Branko Zemljič
  topic: keywords
creator: Peter Mikša
creator: Matija Zorn
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Peter Mikša, Matija Zorn https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 789
ending page: 806
doi: 10.56420/Kronika.73.3.14

Planina Grohot skozi čas: delo, sorodstvo in lastništvo
type: item
description: Planine so gorska pašna območja, kamor kmetje v poletnih mesecih selijo živino. To omogoča tako učinkovitejše kmetovanje kot ohranjanje lokalnih praks, znanj in vedenj ter pokrajin. Planine v Sloveniji so večinoma v skupni lasti oziroma rabi, medtem ko Solčavsko zaznamujejo skoraj izključno zasebne planine. Med njimi izstopa skupna planina Grohot, ki je hkrati edino pastirsko naselje na obravnavanem območju. Prispevek, ki obravnava Grohot, temelji na etnografski raziskavi ter je tematsko razdeljen na tri področja: kmečka opravila, pomen sorodstva in lastništvo. Grohot je bil nekoč mlečna planina, kjer so majerice skrbele za predelavo mleka, danes pa v planini pase živino najet pastir ali pastirica. Sorodstvene strukture, ki omogočajo prenos znanja in virov, so ključne za ohranjanje in delovanje planine. Zgodovina Grohota odraža širše spremembe lastništva in kmetijske politike v 20. in 21. stoletju: od pašnih pravic, nacionalizacije in denacionalizacije do vključevanja Slovenije v Evropsko unijo, kar kaže na prepletanje lokalnih praks z državnimi in evropskimi vplivi.
subject: Razprave
  topic: section
subject: Grohot
  topic: keywords
subject: Zgornja Savinjska dolina
  topic: keywords
subject: pašništvo
  topic: keywords
subject: pašne prakse
  topic: keywords
creator: Elizabeta Vršnik
rights: Avtorske pravice (c) 2025 Elizabeta Vršnik https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-12-12
publication date: 2025-12-12
starting page: 837
ending page: 848
doi: 10.56420/Kronika.73.3.17